Oppdager, reingjeter og gullgraver
1861–1921
Fullt navn: Samuel Johansen Balto
Samuel Johansen Balto ble født i Karasjok og tilhørte de fastboende elvesamene der. Han hadde erfaring fra skogsarbeid, reingjeting og fiske da han som 27-åring ble med Fridtjof Nansen på ski over Grønland. Nansen ville ha med seg to fjellsamer som var gode skiløpere og fjellvante. Ole Nilsen Ravna og Samuel Balto ble engasjert for ferden, Balto til tross for at han ikke var fjellsame.
![hundespann med kjelke hvor det er påsatt skiseil. Bildet har påskrevet tekst: En mann sto bakpå og styrte med et tau som var festet bakpå kjelken. Og da vi satte seil der, gikk hele dagen uten at vi hadde tid til å spise engang. Det var nemlig så morsomt at stå på ski.](https://polarhistorie.no/wp-content/uploads/Slide55.jpg)
På ski over Grønland 1888
Turen til Grønland gikk via Edinburgh i Skottland og så videre til Dyrafjordr på Island hvor alle ekspedisjonsdeltakerne besteg fjelltoppen Glàmujøkel. Så fortsatte de mot Grønland. I 1888 var det mye is langs østkysten av Grønland og skipet «Jason» forlot ekspedisjonsdeltakerne i drivisen med utstyr og to lettbåter til å ta seg i land med. Det skulle ta nesten to uker før de kom seg i land – to uker som var temmelig tøffe for alle deltakerne, og kanskje mest for Balto og Ravna som ikke var sjøvante. Da ekspedisjonen etter mye slit hadde forsert bratte isbreer og farlige bresprekker og kommet seg opp på innlandsisen fant Balto og Ravna seg bedre til rette.
Ekspedisjonen tilbakela 670 km og Balto var den som først oppdaget bart land i vest da turen nærmet seg slutten. Da de nådde kysten bygget Balto og Sverdrup en båt av seilduk, som Nansen og Sverdrup tok seg frem til Godthåb med. Siste båt var gått for vinteren så de måtte overvintre i Godthåb. Balto kom svært godt overens med grønlenderne og ble snart en mester i å håndtere kajakk. Først 3. juli i 1889 var Balto tilbake i Karasjok igjen.
Grenserydding mellom Norge og Finland
I 1897 var Samuel Balto med på grenseryddingen mellom Norge og Finland med sin kløvhest.
Emigrerte til Alaska
Samuel Balto ble sammen med 113 andre samer og Finnmarkinger engasjert av dr. Sheldon Jackson til å starte opp reindrift i Alaska. 5–600 kjørerein og reindriftssamer med familier ble fraktet til Alaska med dampbåten «Manitoba» i 1898. Emigrantene skulle stå for transport av varer og post fra Nome til gullgraverarbeiderne oppover Yukon-dalen i de sentrale deler av Alaska. Samuel Balto skrev under en kontrakt som reingjeter i to år. Da gullrushet var over og reindriften etter hvert ble begrenset til inuittene fortsatte Balto å jobbe som gullgraver. Han tok ut tre krav på områder i Alaska og ble siden tilbudt 1000 $ for området Balto Creek, men ville ikke selge. Ved sin død i 1921 etterlot han seg en kone i Karasjok, men ingen barn.
Hunden Balto
I 1925 var det utbrudd av difteri i Nome i Alaska. For å bringe nødvendig medisin til de syke, ble det arrangert et hundeløp hvor tjue hundekjørere med hundespann kjørte etapper med medisinen over en strekning på 1085 km. Den sorte huskyen Balto førte det siste hundespannet inn til Nome og førerhunden Balto ble etter dette en helt i USA. Det ble oppført en statue av hunden i Central Park i New York, og det er blitt laget tre Disney tegnefilmer og en spillefilm om hunden Balto som var oppkalt etter Samuel Balto.
Minnebauta
I 2012 ble det avduket en minnebauta over Samuel Balto og Ole Nilsen Ravna sentralt i Kárášjohka/Karasjok tettsted. Bautaen er i bronse og er laget av den samiske kunstneren Åge Gaup.
Disse finnesko, hvorpaa altsaa haarene vender utad, og som lappene fylder med det omtalte sennegræs, hvori de stikker sine bare fødder uden strømper, er meget varme og fortrinlige til skiløbning. Jeg blev saaledes fuldt overbevist om finneskos brugbarhed for reiser som denne og kan give den varmeste anbefaling til saadant brug...
Nansen etter å ha lånt skallene og pesken av Balto for det siste stykket til kysten av Vest-Grønland
Så galne folk, som vil seile på snøen! Dere kunne vel lære oss seilas på sjøen og mye annet; men lære oss lapper noe på land eller på snøen; nei det kan dere ikke, det er noe sattans sludder.
Balto i boka «På ski over Grønland»
Å, så satta, hvor langt det er fra kyst til kyst.
Balto på innlandsisen på Grønland 1888
![To eskimojenter sitter i en kajakk på elvebredden. De smiler og ser inn i kamera. Bildet har påskrevet tekst: Ja, en ting vil jeg sige, kajak, det er det samme som djævelens baad.](https://polarhistorie.no/wp-content/uploads/Slide58.jpg)
Hunden Balto
![](https://polarhistorie.no/wp-content/uploads/balto-kaasen-150x150.jpg)
Balto var en av to sledehunder (Togo het den andre) som ble hedret for sin innsats i det såkalte serumløpet i 1925. De var lederhunder i to av de hundespannene som fraktet medisin (serum) til difterirammede Nome i Alaska, noe som hindret et stort epidemiutbrudd. Balto var en sibirsk husky eid av hundekjører og hundeoppdretter Leonhard […]
Nr. 03 Nansen på ski over Grønland 1888–1889
![](https://polarhistorie.no/wp-content/uploads/1888_nansen_02-150x150.jpg)
GRØNLAND, ØSTKYSTEN, 20. JULI 1888. Det er tre dager siden skipperen på selfangstskuta «Jason» satte dem av i drivisen, skjøt kanonsalutt og tok farvel med en bekymret mine. Måtte de bare få leve. Drivisbeltet er ugjennomtrengelig. De er fanget i isen og nå fører strømmen dem feil vei. Fridtjof Nansen innser at situasjonen er alvorlig. […]
Urfolksklede i polarstrøk
![](https://polarhistorie.no/wp-content/uploads/urfolksklede-150x150.jpg)
Norske polarheltar var ikkje større heltar enn at dei hadde mykje å lære av dei som verkelig kjente polarområda. Nansen skaffa seg samiske peskar, kommagar og sennegras til den første ferda med «Fram» og han brukte også inuitiske skinnklede. Under turen gjennom Nordvestpassasjen (1903–1906) kjøpte Amundsen skinnklede frå netsilikfolket og engasjerte også ei av kvinnene, […]
Samer på polarekspedisjoner
![](https://polarhistorie.no/wp-content/uploads/Savio_02_np001141-150x150.jpg)
«I Norge har lapperne først innført skiene…» Dette skrev Fridtjof Nansen i boka På ski over Grønland. Der slo han fast at nordmenn langt tilbake i tida betraktet samene som de dyktigste skiløperne, og at det å forflytte seg hurtig på ski over lange avstander var karakteristisk for samene. Samene blir også lovprist for deres […]
1888–1889 Nansens Grønlandsekspedisjon
![](https://polarhistorie.no/wp-content/uploads/1888_nansen_02-150x150.jpg)
I 1882 hadde Nansen vært i Vestisen utenfor Grønland med selfangstskuta «Viking». Året etter ble han inspirert til å krysse innlandsisen etter å ha hørt om Adolf Nordenskiölds ekspedisjon innover Grønlandsisen. I 1888 fikk Nansen satt planen ut i live, og ferden ble finansiert av den danske grossisten Augustinus Gamél.