Geologiprofessor og politiker
1846–1918
Fullt navn: Amund Theodor Helland
Helland ble født i Bergen. Han fikk toppkarakterer og ble amanuensis alt i 1867. Helland har blitt kalt en enfant terrible i norsk vitenskapelig debatt.
I 1885 ble han utnevnt til professor i bergbyggingslære og geologi. Helland var radikal og møtte stor motstand i det konservative professorkollegiet på universitetet. Etter en hard todagers debatt i Stortinget i mai 1885 ble det til slutt flertall for et professorat til Helland.
I sine tidlige år hadde han en forkjærlighet for istiden og den virkning istidens breer hadde på Norges overflate. Han lanserte nye teorier som møtte motstand; ettertida har gitt Helland rett. Han gjorde flere studie- og forskningsreiser, til bl.a Grønland og til Island. Helland gjorde et pionerarbeid alt i 1875 som bragte ny forståelse for Grønlands glasiale dynamikk, etter en studiereise til Vest-Grønland. I 1887/88 støttet Helland den unge fremadstormende Nansens plan om å gå over den grønlandske innlandsisen på ski.
Hellands forsknings- og formidlingsvirksomhet favner svært vidt. Ett ruvende monument er bokverket «Norges land og folk», som utkom fra 1885 til etter hans død. Helland var venstremann, han var bl.a. svært engasjert i arbeidet med, og diskusjonene om, ny universitetslov på starten av 1900-tallet.
Drevet som varg i veum og ringet til alle kanter, fant jeg omsider en utvei. Jeg pakket mine 5 avhandlinger i kofferten og reiste inn til professor Nordenskiöld i Stockholm.
Amund Helland
Fridtjof Nansen og Aeroarctic-selskapet 1924–1930
![](https://polarhistorie.no/wp-content/uploads/URN-NBN-no-nb_digifoto_20230609_00063_blds_14398-150x150.jpg)
På 1920- tallet ønsket Fridtjof Nansen å fly et tyskbygd luftskip over pol- områdene, fra Europa til Nord-Amerika. I den biografiske litteraturen har dette blitt beskrevet som en polfarers siste forsøk på å nå sitt store mål, Nordpolen. Men biografer glemmer ofte at Nansen var vitenskapsmann hele livet – og hadde store ambisjoner og uløste oppgaver innen oseano- grafien. En stor del av Nansens vitenskapelige virke ble i denne perioden kanalisert inn i det såkalte Aeroarctic- selskapet, hvor Nansen ble utnevnt til første president høsten 1924.
Polar prestisje og vitenskapelig ære – Fridtjof Nansens kamp for havforsking ved universitetet
![](https://polarhistorie.no/wp-content/uploads/URN-NBN-no-nb_digifoto_20211029_00048_bldsa_k4c002-150x150.jpg)
Fridtjof Nansens ekspedisjon med polarskipet «Fram» (1893–96) var viktig for utviklingen av norsk havforskning. Nansen hadde store ambisjoner og mente norske forskere kunne lede an i utviklingen av fagfeltet internasjonalt. En viktig brikke for å nå dette målet var Roald Amundsen og hans planlagte nordpolekspedisjon, som skulle starte i 1910. Men Nansen skulle møte skuffelser […]