Skipper
0000–0000
Peder Eliassen var skipper om bord på selfangeren MS «Bratvaag», som sommeren 1930 var leid inn av Norges Svalbard og Ishavsundersøkelser (NSIU) for å drive fangst og forskning ved Frans Josefs Land.
Ishavsskuta «Bratvaag» forlot Ålesund 26. juli 1930, var innom Tromsø, gjorde prøvetaking på Hopen, Abeløya og Storøya, og ankom Kvitøya 5. august. Dagen etter oppdaget de rester etter den svenske Andrée ekspedisjonen som forsvant i 1897 i et forsøk på å nå Nordpolen med luftballongen «Ørnen». Luftballongen mistet snart høyde etter avgang fra Virgohamna nordvest på Svalbard og måtte nødlande på isen. De tre ekspedisjonsdeltakerne klarte å ta seg i land på Kvitøya, hvor de snart etter omkom, til tross for at de fortsatt hadde mat og forsyninger. Funnet av levningene etter Andrée ekspedisjonen var en sensasjon. Endelig kunne man få noen svar på et av de store arktiske mysterier.
Rester etter leiren og levninger av Salomon August Andrée og Nils Strindberg ble lastet om bord i fangstskuta før de fortsatte ferden til Frans Josefs Land, hvor Victoriaøya ble annektert for Harald M. Leite som var en av tre redere som eide «Bratvaag». Ved avreise møtte de skipet «Terningen» fra Tromsø, og berettet om funnet på Kvitøya. På returen var det umulig å ankre opp ved Kvitøya, som stevner videre mot Norge. 30. august befant «Bratvaag» seg 12 sjømil fra Sørøya og fikk radiokontakt, og de får vite at Aftenposten har fått medie-rettigheter til funnet av Andrée-ekspedisjonen.
De er innom Hasvik, og i Kvænangen bordes de av et sjøfly med den kvinnelige flypioneren Gidsken Jakobsen om bord. Ved ankomst Tromsø blir «Bratvaag» eskortert av kystvaktskipet «Michael Sars», og funnet om bord blir fraktet til Kysthospitalet i Tromsø. Etter dette tok det helt av, det var en kamp i media om å få dekket saken, og snart etter dro ishavsskuta «Isbjørn» med kurs for Kvitøya lastet med et pressekorps.
![Tre menn ombord et fartøy](https://polarhistorie.no/wp-content/uploads/Eliassen_Peder_np001783-1030x789.jpg)
Nr. 09 Maudheimekspedisjonen til Antarktis 1949–1952
![](https://polarhistorie.no/wp-content/uploads/NP011048-150x150.jpg)
Tre mann omkom. Ett øye ble operert ut med hjemmelagde instrumenter. Utfordringene sto i kø for ekspedisjonsleder John Giæver fra Tromsø. ANTARKTIS FEBRUAR 1950. Skipper Guttorm Jakobsen på ishavsskuta «Norsel» av Tromsø har akkurat klart å nå fram til en slags havn. Isbremmen, der ismassene knekker av i isflak på flerfoldige kvadratkilometer, viser seg å […]
Polaråret 1932–33
![](https://polarhistorie.no/wp-content/uploads/np000991-150x150.jpg)
Det andre Polaråret kom midt under den økonomiske depresjonen på 1930-tallet. Dette satte sitt preg på den vitenskapelige innsatsen både i Norge og internasjonalt. Som i 1882–83 var også det andre Polaråret et stort internasjonalt geofysisk forskingssamarbeid. Dette var et fagområde der Norge hadde et sterkt vitenskapelig miljø å spille på. De to meste sentrale […]